Juhtumipõhine analüüs Euroopa Liidu ‘ei kahjusta oluliselt’ põhimõttest
![](/wp-content/themes/yootheme/cache/39/From-theory-to-practice-1-399e0479.png)
2024-07-18 12:15:46
“Ei kahjusta oluliselt” põhimõte võeti kasutusele Euroopa Liidu fondide täiendava keskkonnakaitse vahendina. Kuid ELi poolt rahastatud projektide seire toob esile peamised probleemid, mis takistavad põhimõtte edukamat rakendamist.
- Hinnangud on ebapiisavad – liiga üldised ja pealiskaudsed, et vältida kahju
- Avalikkusele ei võimaldata juurdepääsu keskkonnateabele, mis rikub Århusi konventsiooni
- Riiklikud ametiasutused ei vaata hindamisi läbi või teevad seda ebapiisavalt
Oma värskes raportis hindame, kuidas on vahendit rakendatud kuue juhtumipõhise näite kaudu, et paremini mõista, kuidas seda praktikas kasutatakse. Eesti puhul toome välja Rail Balticu viaduktide rahastamise, mis ei võtnud arvesse kogu projekti otseseid mõjusid ega hinnanud potentsiaalset keskkonnakahju, sh kumulatiivset mõju piisavalt.
“Ei kahjusta oluliselt“ põhimõttel pole ainult potentsiaali keskkonnakaitses, vaid ka vahendina, mis suurendab juurdepääsu teabele ja osalust keskkonnaalases otsustusprotsessis. Kuid see vajab rangemaid reegleid, suuremat kontrolli ja Euroopa Komisjoni abi. Ilma selleta on vahend suuresti ebaefektiivne keskkonnakahju vältimisel.